![Foto Milan Đekić](https://www.novilist.hr/wp-content/uploads/2024/08/9725118_result-717x478.jpg)
Foto Milan Đekić
Središnji dio proslave održat će se u nedjelju, 4. kolovoza
povezane vijesti
Otvorenjem izložbe VRO “Oluja 95”, koja se na postamentima na Korzu može razgledati do 12. kolovoza, započeo je bogat program obilježavanja Dana pobjede i domovinske zahvalnosti, Dana hrvatskih branitelja i 29. obljetnice vojno-redarstvene operacije Oluja, koji organizira Zajednica udruga Domovinskog rata Primorsko-goranske županije, uz potporu Primorsko-goranske županije, Grada Rijeke, Ministarstva branitelja i Lučke uprave Rijeka.
Neumorna borba za slobodu
Izložbu je otvorio izaslanik predsjednika Hrvatskog sabora i saborski zastupnik Josip Ostrogović.
– Danas se ne samo prisjećamo hrabrosti i žrtve naših branitelja, već i slavimo njihovu neumornu borbu za slobodu i neovisnost Hrvatske.
U veličanstvenoj vojno-redarstvenoj operaciji Oluja izvojevali smo toliko sanjanu slobodu, a riječki branitelji dali su neizmjerni doprinos u najtežim trenucima Domovinskog rata.
Njihova hrabrost i predanost utkani su u temelj moderne Hrvatske. Ova izložba nije samo galerija slika, ona je živi spomenik hrabrosti, odlučnosti, ali i poziv na jedinstvo i suradnju kako bismo zajedno izgradili budućnost punu mira, napretka i tolerancije.
Dragi branitelji, hvala vam na svemu. Neka vaš primjer bude vječni podsjetnik na našu obvezu da gradimo bolju budućnost za sve nas, kazao je Ostrogović.
Jedan od najvažnijih praznika
Izaslanik potpredsjednika Vlade i ministra hrvatskih branitelja i predsjednik USPDR “Ajkula” Perica Prpić kazao je kako je ovo jedan od najvažnijih praznika u hrvatskoj povijesti.
“U ovom zajedništvu koje nas je danas okupilo, a koje je pogotovo bilo vidljivo tijekom cijelog Domovinskog rata, možemo slobodno reći da je Oluja rezultirala samostalnošću i blagostanjem naše države.
Ono što nas je tijekom Domovinskog rata držalo, drži nas i danas – zajedništvo u radu svih udruga proisteklih iz Domovinskog rata u očuvanju i promicanju vrijednosti Domovinskog rata”, rekao je Prpić.
Župan Primorsko-goranske županije Zlatko Komadina uputio je zahvale svima koji su dali svoj doprinos slobodi Hrvatske.
“Svoj život za slobodu države položila su 222 branitelja iz naše županije, a njima u spomen napravili smo Spomen sobu Domovinskog rata u Guvernerovoj palači, kao trajni spomen na njihovu žrtvu.
Proslavimo zajedno časne dane Republike Hrvatske”, kazao je župan Komadina, zahvalivši se svim braniteljima na njihovom doprinosu u obrani domovine.
Simbol zajedništva i hrabrosti
Pročelnica UO za zdravstvo, socijalnu zaštitu i unapređenje kvalitete života Grada Rijeke Karla Mušković istaknula je kako ova izložba nije samo podsjetnik na ključni trenutak naše povijesti, već i simbol zajedništva, hrabrosti i odlučnosti našeg naroda.
– Operacija Oluja, koja je započela 4. kolovoza 1995. godine, bila je prekretnica u Domovinskom ratu, a ponosom ističemo da su u njoj na prvim obrambenim linijama sudjelovali i mnogi Riječani, Gorani i otočani koji su bili ponosni pripadnici svima nam poznatih, slavnih brigada s naših područja.
Ta je operacija simbol hrabrosti, požrtvovnosti i domoljublja naših branitelja, ali i svih građana Hrvatske koji su stajali uz njih, a ova izložba pruža nam priliku da se prisjetimo tih herojskih dana, ali i da mlađim generacijama prenesemo istinu o našoj borbi za slobodu, kazala je pročelnica Mušković.
Dodaje kako Grad Rijeka smatra izuzetno važnim održavati sjećanje na događaje koji su oblikovali našu domovinu i odati počast svima koji su dali svoj doprinos u ostvarenju slobodne i neovisne Hrvatske.
Posebnu zahvalu uputila je braniteljima, koji su svojim životima i djelima ispisali najsvjetlije stranice hrvatske povijesti, naglasivši kako njihova žrtva i hrabrost ostaju trajni inspiracija za sve nas.
Sve krenulo još 25. srpnja
Program obilježavanja, Dana pobjede i domovinske zahvalnosti, Dana hrvatskih branitelja i 29. obljetnice VRO Oluja započeo je još 25. srpnja postavljanjem zastave Republike Hrvatske na kulu Trsatske Gradine, a centralna događanja održat će se 4. i 5. kolovoza.
Predsjednik Organizacijskog odbora “Zajedno u ratu zajedno u miru 2024” Valter Štefan uputio je poziv građanima da svojim prisustvom uveličaju proslavu i odaju počast hrvatskim braniteljima koji su dali svoj život za slobodu domovine.
“Ovim obilježavanjem želimo odati zahvalnost svim braniteljicama i braniteljima koji su bili pripadnici ratnih postrojbi diljem Lijepe Naše.
Posebna hvala i vječna slava svima koji su položili svoje živote na oltaru domovine. Nama ostaje obveza obilježavati ove značajne datume u hrvatskoj povijesti u cilju očuvanja istinskih vrijednosti Domovinskog rata”, istaknuo je Štefan.
Središnji dio proslave
O samom programu govorio je predsjednik Zajednice udruga Domovinskog rata Primorsko-goranske županije Marinko Žuža.
– Središnji dio proslave održat će se u nedjelju, 4. kolovoza, a uključuje polaganje vijenaca i paljenje svijeća na spomen-obilježjima na gradskim grobljima, vožnju povorke motociklista s ratnim zastavama i obilježjima udruga branitelja ulicama grada Rijeke, svetu misu za Domovinu u Crkvi Uznesenja Blažene Djevice Marije, podizanje zastave Republike Hrvatske na Kosi toranj, svečani mimohod “Pobjednik” s Trga 128. brigade HV-a, preko Korza, do Mosta hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata, prelet zrakoplova Krila Kvarnera te doskok tri padobranca na Deltu uz nastup klape Nevera.
Nakon programa na Mostu hrvatskih branitelja slijedi središnja proslava u Exportu uz prigodni i zabavni program. U sklopu programa, kratkom prezentacijom sudionici će se prisjetiti 222 poginula branitelja s područja PGŽ-a te će se dodijeliti zahvalnice sudionicima mimohoda “Pobjednik 2024”.
Od 14 do 20 sati svi zainteresirani građani i turisti imat će priliku na Gatu Karoline Riječke razgledati brodove MUP-a, Lučke kapetanije i Carine te Taktičko-tehnički zbor i izložbu vojnih militarija.
Na Molo longu, na kojem će lučke dizalice biti osvijetljene bojama hrvatske zastave, u 22 sata slijedi vatromet, najavio je Žuža.
Dodao je kako se program nastavlja u ponedjeljak, 5. kolovoza, kada će se počast poginulim braniteljima odati polaganjem vijenaca i paljenjem svijeća na spomen-obilježju Ljubovo kod Gospića.
U 21 sat na Molo na Gatu Karoline Riječke započinje koncert Koktelsa, dok će u 22,02 sata u čast poginulih hrvatskih branitelja Klub navijača Armada na Molo Longo zapaliti 222 baklje.
I ove godine Bakljada na Krčkom mostu
Osmu godinu zaredom udruge navijača Rijeka Plavo bijeli otok, Vavik vjerna Kirija i Klub navijača Armada manifestacijom Oluja na Kvarneru obilježavaju Dan pobjede i domovinske zahvalnosti te Dan hrvatskih branitelja paljenjem 222 baklje na Krčkom mostu, u spomen isto toliko palih branitelja iz naše županije.
Bakljada počinje 4. kolovoza u 21 sat, uoči praznika. dok se 5. kolovoza polaže cvijeće i pale svijeće ispred murala u čast braniteljima u Njivicama.
“Sve sudionike manifestacije pozivamo na prikladno ponašanje, dok na ostale posjetitelje, osobito na one koji će doći sa plovilima u akvatorij Krčkog mosta apeliramo da ne ispaljuju rakete.
Svi sudionici pozivaju se u 19,30 sati na okupljanje na parkiralištu ispred mosta, gdje će se moći kupiti i prigodna majica”, poručuje Udruga navijača Rijeke Plavo bijeli otok.
O Oluji na svim relevantnim vojnim učilištima
Predsjednik Udruge 111. br. ZNG “Zmajevi” Denis Deković istaknuo je kako o Oluji najbolje govori činjenica da se radi o vojnoj operaciji koja se predaje na svim relevantnim vojnim učilištima u svijetu.
Dokaz je to, dodao je, koliko je ta operacija bila pomno planirana i dobro izvedena. “Za VRO Oluja angažirano je 265 tisuća vojnika, što je tada iznosilo šest posto cjelokupnog stanovništva.
U samoj operaciji sudjelovalo je 140 tisuća vojnika, dok je ostatak bio na ratištima u Slavoniji te na južnom bojištu. Naš kraj, tri županije, dale su trideset tisuća ljudi.
Operacija Oluja bila je planirana u trajanju od sedam dana i tri faze, a završena je za četiri dana. U Oluji je poginulo ili nestalo 244 pripadnika oružanih snaga.
Oluja je u planiranju, organizaciji i provedbi u cijelosti napor i težnja hrvatskog čovjeka za slobodom.
Ujutro 4. kolovoza imali smo djelomično okupiranu državu i nadu, a na kraju tog dana imali smo oslobođenu državu i perspektivu. Na tim temeljima živimo i danas”, kazao je Deković.