![](https://www.novilist.hr/wp-content/uploads/2024/07/zoran-pejovic-losinj-hotels-villas-hotel-alhambra-717x478.jpg)
Udio soba koje zaista predstavljaju luksuz je mali, u najboljem slučaju nekoliko tisuća, to ukazuje na potrebu za dodatnim ulaganjima u kvalitetu, poručuje
povezane vijesti
Boutique hotel Alhambra u BlueRock benchmarkingu jedan je od pet top performera u luksuznom segmentu Hrvatske. Ovaj je objekt dio lošinjske grupacije Losinj Hotels&Villas koja u zoni Čikat uspješno gradi svoju premium turističku priču.
Ondje je proljetos organizirana i međunarodna konferencija LOOP koja je okupila vodeće aktere luksuznog turizma. Dovoljno razloga da o poziciji tvrtke i Hrvatske kao destinacije vrhunske ponude razgovaramo sa Zoranom Pejovićem, glavnim izvršnim direktorom za transformaciju poslovanja LH&V-a.
Lokalizirana iskustva
Kako luxury tržište stoji globalno, odnosno koja su najjača tržišta?
– Općenito gledano, globalno tržište luksuza nastavlja rasti, dosegnuvši vrijednost od 1,5 trilijuna eura u 2023., uz očekivani godišnji rast od 8 do 10 posto. Globalno tržište luksuznih hotela raste još i brže od cjelovitog tržišta luksuza, s očekivanim godišnjim rastom od 11,5 posto u razdoblju od 2024. do 2032.
Najjača tržišta su SAD, slijede Kina i Singapur, dok su Indija i zemlje jugoistočne Azije brzo rastuća tržišta zbog povećane potrošnje i rastuće srednje klase.
Ono što zabrinjava je da naša tradicionalna emitivna tržišta, prije svega Njemačka, rastu puno sporije od globalnog prosjeka što naglašava potrebu za diversifikacijom i prilagodbom ponude kako bi se bolje odgovorilo na zahtjeve tržišta i privuklo širu bazu luksuznih turista.
Što ustvari danas gost u premium segmentu traži? Je li autentičnost na cijeni?
– Današnji premium gosti traže jako puno, ali prije svega lokalizirana iskustva koja nisu kompletno koreografirana, već ostavljaju prostora za iskrenost i neposrednost, nakon toga personaliziranu uslugu i sve više održivost, iako su tu generacije jako podijeljene.
Međutim, bitno je napomenuti da situacija nikada nije bila kompleksnija jer imamo šest generacija koje putuju istovremeno, a svaka generacija ima specifične preferencije. Na primjer, Tiha generacija cijeni mir i udobnost te preferira klasične luksuzne hotele s visokom razinom usluge i diskrecije, tražeći tradicionalne destinacije s bogatom povijesnom i kulturnom baštinom.
Baby Boomeri cijene visokokvalitetne proizvode i personaliziranu uslugu, skloni su trošiti na luksuzne smještaje, gastronomiju i wellness iskustva. Generacija X fokusira se na vrijednost za novac, ali također cijeni luksuz, tražeći balans između posla i slobodnog vremena, često preferirajući destinacije koje nude različite aktivnosti poput sporta, avanture i kulturnih atrakcija.
Milenialci su poznati po svojoj sklonosti k jedinstvenim i personaliziranim iskustvima. Cijene održivost i ekološki prihvatljive opcije te preferiraju digitalizirane usluge i visoku razinu interaktivnosti.
Pripadnici generacije Z naglašavaju održivost i transformacijska iskustva, tražeći avanturistička putovanja, digitalne i interaktivne usluge te su skloni dijeliti svoja iskustva putem društvenih medija.
Iako je Generacija Alpha još mlada, očekuje se da će nastaviti trendove održivosti i digitalizacije, s naglaskom na visoko personalizirane i tehnološki napredne usluge.
Svaka od ovih generacija donosi različite zahtjeve i očekivanja, što stvara izazov, ali i priliku za luksuznu industriju i naše mjesto u njoj, da prilagodi svoju ponudu i strateški se pozicionira kako bi zadovoljila raznolike potrebe svojih gostiju.
Izražena sezonalnost
Koliko je Hrvatska prepoznata u tom smislu i kako nas ponuđači luxury doživljaja s naših emitivnih tržišta percipiraju. Što su prednosti, a na čemu se treba poraditi?
– Hrvatska je prepoznata kao atraktivna destinacija zbog svojih prirodnih ljepota i kulturne baštine. Hrvatska pak, koliko god to teško bilo priznati, nije prepoznata kao luksuzna destinacija.
Prednosti uključuju određenu razinu percipirane autentičnosti same ponude, već spomenute prirodne ljepote, manjim dijelom i gastronomije, dok su nedostaci iznimno izražena sezonalnost, nedostatna hotelska infrastruktura i potpuno odsustvo globalno prepoznatih evenata, ali i odsustvo ostalih segmenata luksuzne industrije.
Udio soba koje zaista predstavljaju luksuz je mali, u najboljem slučaju par tisuća, što ukazuje na potrebu za dodatnim ulaganjima u kvalitetan smještaj.
Što konkretno u LH&V-u rade na pozicioniranju u luxury segment. Hotel Bellevue je, znamo, postao dio brenda Preferred Hotels&Resorts?
– LH&V se pozicionira kroz strateško brendiranje i partnerstva s prepoznatljivim brendovima, čime se osigurava globalna prepoznatljivost i povjerenje gostiju. Brendovi se pažljivo biraju na temelju njihove usklađenosti s našim vrijednostima i visokim standardima kvalitete.
Primjer toga je Hotel Bellevue, koji je postao dio brenda Preferred Hotels&Resorts prošle godine. Osim toga, radimo na kreiranju evenata koji će postati dijelom tradicije, ponavljati se i, nadamo se, doseći globalni doseg.
Apsolutni fokus na izvrsnosti ključan je u svakom aspektu našeg poslovanja, od usluge do infrastrukture. Također, gradimo povjerenje među našim partnerima, jer smatramo da je povjerenje jedina prava valuta budućnosti. Ova strategija omogućava da privučemo najzahtjevnije goste, ali i da održimo dugoročne, uspješne odnose s našim partnerima.