![Foto Mateo Levak](https://www.novilist.hr/wp-content/uploads/2023/11/8086033-1-717x478.jpg)
Foto Mateo Levak
povezane vijesti
Europska industrijska proizvodnja pala je u svibnju, a u Hrvatskoj porasla je najsnažnije od prošle jeseni, označivši izlazak iz stagnacije, pokazali su u ponedjeljak podaci europskog statističkog ureda.
Sezonski i kalendarski prilagođena industrijska proizvodnja u eurozoni smanjila se u svibnju za 0,6 posto u odnosu na travanj kada je, prema revidiranom podatku, bila stagnirala, utvrdio je Eurostat.
Pad je bilježio i EU, za 0,8 posto u odnosu na travanj kada su kompanije bile povećale proizvodnju za 0,5 posto.
Ponajviše se na oba područja smanjila proizvodnja trajnih potrošačkih dobara, za 1,8 posto u eurozoni i za 2,1 posto u EU. Izrazitiji pad bilježio je i sektor kapitalnih dobara, za 1,2 posto na oba područja.
Najviše je pak i u eurozoni i u EU porasla proizvodnja netrajnih potrošačkih dobara, za 1,6 odnosno za 0,8 posto.
Hrvatska uz Belgiju
Najsnažnije je u svibnju na mjesečnoj razini potonula industrijska proizvodnja u Sloveniji, za 7,3 posto.
Slijede Rumunjska i Danska gdje je smanjena za 6,2 odnosno za 4,9 posto.
U Hrvatskoj je industrijska proizvodnja u svibnju, prema sezonski i kalendarski prilagođenim podacima, porasla za 2,5 posto u odnosu na travanj, najsnažnije od rujna prošle godine. U travnju bila je stagnirala.
Isti postotni rast bilježila je u svibnju i Belgija.
Najsnažnije je pak porasla proizvodnja u Irskoj, za 6,7 posto u odnosu na travanj. Slijede Luksemburg i Estonija s povećanjem proizvodnje za 3,9 odnosno za 3,8 posto.
Oslonac potrošačka dobra
U odnosu na prošlogodišnji svibanj industrijska proizvodnja u eurozoni smanjila se za 2,9 posto, tek nešto blaže nego u travnju, izračunao je Eurostat.
U EU smanjila se za 2,5 posto nakon što je u travnju bila pala za 2,1 posto, prema revidiranim podacima.
Najviše se smanjila proizvodnja kapitalnih dobara, za 6,5 posto u eurozoni te za 6,3 posto u EU.
Slijedi sektor trajnih potrošačkih dobara s padom proizvodnje za nekih 4,1 posto na oba područja.
Najviše je pak porasla proizvodnja netrajnih potrošačkih dobara, za 2,8 posto u eurozoni i za 3,3 posto u EU.
Oštar pad u Rumunjskoj
Najviše je u svibnju na godišnjoj razini pala industrijska proizvodnja u Rumunjskoj, za 6,9 posto. Blizu su i Njemačka i Bugarska s padom proizvodnje za 6,6 odnosno za 6,3 posto.
Hrvatska je u svibnju, uz Italiju, Francusku i Češku, bila 3,3-postotnim padom industrijske proizvodnje blizu europskog prosjeka. U travnju bila se smanjila za dva posto.
Najveći rast proizvodnje bilježila je pak Danska, za 9,6 posto. Slijede Irska i Grčka gdje je uvećana za 8,7 odnosno za 6,8 posto.