![Arhiva NL](https://www.novilist.hr/wp-content/uploads/2020/06/Zasto-nije-dobro-da-djeca-slusaju-glazbu-s-pametnih-telefona-ili-tableta-717x478.jpg)
Arhiva NL
Bez obzira na to koliko su dugo koristili slušalice ili koliko glasno slušali glazbu djeca koja su koristila prijenosne uređaje za slušanje glazbe samo jedan ili dva dana u tjednu imala su više nego dva puta veće izglede imati gubitak sluha od djece koja nisu koristila uređaje
ZAGREB Djeca koja slušaju glazbu s prijenosnih uređaja, poput pametnog telefona ili tableta, uz pomoć slušalica mogu biti izložena većem riziku gubitka sluha povezanom s bukom, pokazalo je dansko istraživanje.
Znanstvenici su proučili rezultate testiranja sluha 3316 djece u dobi od 9 do 11 godina a njihove roditelji anketirali su o pritužbama djece na sluh, koliko često koriste slušalice i koliko glasno slušaju glazbu.
Utvrdili su kod 443 djece odnosno 14 posto ispitanika neke poteškoće s visokim frekvencijama. Gubitak sluha za visoke frekvencije, posebice kod mladih, povezan je s izloženošću buci.
Bez obzira na to koliko su dugo koristili slušalice ili koliko glasno slušali glazbu djeca koja su koristila prijenosne uređaje za slušanje glazbe samo jedan ili dva dana u tjednu imala su više nego dva puta veće izglede imati gubitak sluha od djece koja nisu koristila uređaje.
“Iako ne možemo zaključiti na temelju ovoga istraživanja da prijenosni uređaji izazivaju taj gubitak sluha, ono pokazuje da izloženost glazbi može utjecati na sluh u djetinjstvu”, kaže voditelj studije dr. Carlijn le Clercq iz medicinskog sveučilišnog centra Erasmus u Rotterdamu. “To je važno zbog toga što je gubitak sluha bespovratan i stoga ima posljedice za čitav život”, kaže le Clercq.
Više od 90 posto starije djece koriste neki prijenosni uređaj za slušanje glazbe poput pametnog telefona ili tableta, navode autori istraživanja u radu objavljenom u časopisu JAMA Otolaryngology-Head and Neck Surgery.
Uz gubitak sluha koji je posljedica buke zvukovi se mogu činiti prigušenima ili udaljenima i ljudi se mogu žaliti na zvonjavu u ušima. To ponekad može biti privremeno, primjerice nakon glasnog koncerta, no može postati trajno nakon ponavljanog izlaganja buci.
Od djece obuhvaćene istraživanjem njih 1244, odnosno 40 posto nikad nije koristilo prijenosne glazbene uređaje, 19 posto koristilo ih je jednom ili dva put tjedno a oko osam posto najmanje tri put tjedno.
Većina djece nije imala nikakve simptome povezane s gubitkom sluha. Čak i među djecom koja su izgubila sluh za visoke frekvencije samo oko sedam posto navelo je da simptome ima “ponekad” ili “često”.
Znanstvenici ističu da su neka mlađa djeca možda izgubila sluh za visoke frekvencije zbog upala uha, posebno onih kroničnih.
Unatoč ograničenja studije rezultati sugeriraju da roditelji moraju više paziti kako i koliko njihova djeca koriste slušalice, kaže Kevin Franck s harvardskog medicinskog fakulteta u Bostonu. “Roditelji bi morali ograničiti vrijeme korištenja takvih uređaja”, kaže on. Preglasni su ako ih roditelji, unatoč slušalicama, mogu čuti, dodaje on.
Colleen Le Prell sa sveučilišta Texas u Dallasu napominje da to nije jedini način gubitka sluha kod djece dodajući da se to može dogoditi uz koncerte uživo, vježbanje instrumenata, lov, strojeve i glasne alate, motore.
“Ograničavanje korištenja prijenosnih glazbenih uređaja treba se smatrati dijelom sveobuhvatne strategije za sigurno slušanje”, kaže Le Prell i dodaje da za situacije u kojima djeca mogu biti izložena buci treba imati u pripremi čepiće za uši.